Sezóna návratů: Mladí talenti přinášejí do extraligy nový vítr
Nová extraligová sezóna slibuje velké návraty talentovaných hráčů. V článku se dozvíš nejen o jejich dovednostech, ale i o tom, jakou výstroj tito mladíci používají na ledě.
Jaké české týmy už na NHL hřišti hrají? A jsou Evropané, zvyklí na široké kluziště, větší panenky než Američané? Pokračuj ve čtení.
Hokejová kluziště mají dva rozměry: severoamerický a mezinárodní. Zatímco v NHL se hraje na hřištích se severoamerickými rozměry, v Evropě se hokejisté prohání převážně po ledě mezinárodních rozměrů. Právě evropské kluziště je standardem při mistrovství světa nebo olympijských hrách.
Zajímavostí je, že zimní olympijské hry se v Severní Americe konaly šestkrát (Vancouver 2010, Salt Lake City 2002, Calgary 1988, Lake Placid 1980 a 1932, Squaw Valley 1960). Jen na olympiádě ve Vancouveru se ale Mezinárodní hokejová federace (IIHF) dohodla na změně tradice a turnaj se odehrál na užším, zámořském hřišti.
V Severní Americe měří standardní kluziště NHL 200 stop na délku a 85 stop na šířku, což je v metrické soustavě 61 × 26 metrů. Tento rozměr vychází z rozměrů ledové plochy kluziště Victoria Skating Rink v Montrealu, kde se v roce 1875 odehrál první zápas pod střechou.
Naopak evropská kluziště, která odpovídají specifikacím IIHF, jsou o něco méně než 200 stop dlouhá a přibližně 97–100 stop široká (60 × 30 metrů). Rozměry se ale na jednotlivých stadionech mohou lišit, protože se jedná pouze o doporučení, nikoli povinnost. Platí tady proto víc než v NHL, že hráči mohou využít znalosti domácího kluziště a soupeře, který není na danou velikost hřiště zvyklý, nachytat na švestkách.
Některé evropské kluby se snaží rozměrům z NHL přiblížit a upravují velikost hrací plochy na vlastním stadionu. Na příkladu české hokejové extraligy je vidět, že klasické letiště zůstává na 3 stadionech ze 14. Naopak NHL rozměry splňují 4 hřiště. Zbytek kluzišť se pak pohybuje v rámci hybridního modelu.
Klub | Stadion | Rozměry |
---|---|---|
Mountfield Hradec Králové | ČPP aréna | 60 × 30 m |
BK Mladá Boleslav | Zimní stadion Mladá Boleslav | 60 × 30 m |
HC Olomouc | Zimní stadion Olomouc | 59,5 × 29,5 m |
HC Dynamo Pardubice | Enteria Arena Pardubice | 59 × 28,75 m |
HC Škoda Plzeň | Home Monitoring Aréna | 60 × 28 m |
HC Kometa Brno | Winning Group Arena | 60 × 28 m |
HC Energie Karlovy Vary | KV Arena | 60 × 28 m |
ČEZ Motor České Budějovice | Budvar aréna | 58 × 28 m |
HC Oceláři Třinec | Werk Arena | 58 × 28 m |
HC Vítkovice Ridera | Ostravar Aréna | 58 × 28 m |
Bílí Tygři Liberec | Home Credit Arena | 60 × 26 m |
HC Verva Litvínov | Zimní stadion Ivana Hlinky | 60 × 26 m |
HC Sparta Praha | O2 Arena | 60 × 26 m |
Rytíři Kladno | ČEZ stadion | 59,5 × 26 m |
Rozdíl ve velikosti kluzišť výrazně ovlivňuje styl hry na jednotlivých hřištích. Každé hřiště je rozděleno přesně na třetiny, proto vzniká velký rozdíl v tom, jak velká, nebo správněji řečeno široká, jednotlivá pásma jsou. Díky tomu je rozdíl nejen v intenzitě hry, ale také v prostoru pro taktické manévry koučů.
Zámořské kluziště je zhruba stejně dlouhé jako evropské, ale užší a v některých případech kluzišť o rozměrech letiště výrazně užší. Není proto překvapením že stejný počet hráčů na menším prostoru vede ke konfrontačnějšímu a akčnějšímu stylu hry. Hráči se dostávají mnohem více do kontaktu a hra je rychlejší, proto klade důraz na rychlostní a silovou vybavenost hráčů.
Naopak větší evropská kluziště nabízejí hráčům více prostoru. Hra proto nemá tak vysoké tempo a fyzické požadavky na hráče nejsou tak vysoké. Otevírá se ale brána k rozvoji technické a taktické stránky hry. Hráči nejsou pod takovým tlakem a mají proto více času na práci s pukem. Trenéři zase mají více prostoru na promýšlení taktických formací, díky kterým má hra řád a snižuje se prvek náhody.
Veškeré rozměry a odlišnosti evropského a zámořského hřiště. (Zdroj: wikipedia.com)
Scott Grossman a Terence Hines publikovali statistiku ze sezóny 1995/96, ve které zjistili, že severoameričtí hráči nastřádali dohromady 38 622 trestných minut, zatímco evropští hráči v NHL pouze 6 037 trestných minut. Vyvodili z toho závěr, že evropský hokej je méně agresivní. Je ale potřeba vzít v potaz, že jejich statistika hovoří jen o souhrnných číslech. Směrodatnější by byla průměrná hodnota, protože Evropanů v NHL hraje méně než severoamerických hráčů. Jak to tedy doopravdy je?
Podle průzkumu Sportega z dat NHL pro sezónu 2022/23 ale nevyplývá, že by byl rozdíl mezi hráči z Evropy a Severní Ameriky nějak markantní. Evropané posbírali 5 265 trestných minut, zatímco Američané a Kanaďani 18 151. V průměru je to pak ale necelých 20 trestných minut na hráče vs. 26,5 minuty. Pokud bychom šli ještě dál a podívali se na průměrný čas strávený na ledě na jednu trestnou minutu, pak Evropan stráví na ledě 15:14, Severoameričan 15:01.
Není proto správné vyvozovat závěry ve fyzičnosti a agresivitě hry podle národnosti. Vždy závisí na konkrétním typu hráče a na tom, jakým herním stylem se prezentuje.
Nejtrestanější hráči NHL | Nejtrestanější Evropani | Nejtrestanější Češi |
---|---|---|
3 402 TM – Tie Domi (CAN) | 2 085 TM – Zdeno Chára (SVK) | 1 408 TM – Roman Hamrlík |
2 634 TM – Donald Brashear (USA) | 1 447 TM – Krzysztof Oliwa (POL) | 1 266 TM – Bobby Holík |
2 562 TM – Matthew Barnaby (CAN) | 1 409 TM – Andrei Nazarov (RUS) | 1 123 TM – Pavel Kubina |
2 522 TM – Chris Neil (CAN) | 1 408 TM – Roman Hamrlík (CZE) | 1 091 TM – Jaromír Jágr |
2 404 TM – Rob Ray (CAN) | 1 379 TM – Darius Kasparaitis (RUS) | 843 TM – Radko Gudas |
2 191 TM – Keith Tkachuk (USA) | 1 304 TM – Alex Kovalev (RUS) | 838 TM – Jiří Šlégr |
2 147 TM – Jeff Odgers (CAN) | 1 268 TM – Alexei Zhitnik (RUS) | 819 TM – Martin Ručinský |
2 085 TM – Zdeno Chára (SVK) | 1 266 TM – Bobby Holík (CZE) | 792 TM – Petr Svoboda |
2 018 TM – Bryan Marchment (CAN) | 1 123 TM – Pavel Kubina (CZE) | 704 TM – Michal Rozsíval |
1 956 TM – Ian Laperriere (CAN) | 1 100 TM – Ulf Samuelsson (SWE) | 680 TM – Marek Židlický |
Samotná kvalita hráčů, posuzování rozhodčích a další aspekty hry přispívají k tomu, že zápasy NHL mohou působit mnohem zábavněji a atraktivněji pro oko fanouška. Nezanedbatelnou roli v tomto náhledu na hru ale také hrají odlišnosti v rozměrech hřiště.
Pokud se vede debata o standardizaci velikosti hokejového hřiště v jeden celosvětově používaný rozměr, pak má právě užší hřiště NHL náskok před evropským. Rychlost a neustálá akce dělají ze zámořské soutěže atraktivní podívanou, která mnohdy mezistátním zápasům chybí.
Už v roce 2019 se začalo mluvit o tom, že se také evropská hřiště přizpůsobí rozměrům ledové plochy za velkou louží a bude se hrát na ledě širokém 26 metrů. O dva roky později tato debata opět ožila a mělo dojít ke konsensu, že olympijské hry a mistrovství světa se budou hrát pouze na ledových plochách s touto upravenou šířkou. Pokud se ale podíváš dnes do pravidel IIHF, požadavky na šířku hrací plochy oscilují mezi minimální šířkou 26 metrů a maximem o 30 metrech.
Dá se tedy předpokládat, že v dohledné době nás budou čekat další fantastické titulky o revoluci v mezinárodním hokeji, kdy dojde k zúžení kluzišť. Aby ale nedošlo k odlivu fanoušků a evropský hokej zůstal atraktivní a konkurenceschopný, jednotlivé kluby k těmto změnám dost možná přistoupí dřív, než se pravidlo povede IIHF prosadit.